c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/catalog.json
root
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-norwegian_institute_of_bioeconomy_research/collection.json
collection
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-norwegian_institute_of_bioeconomy_research/8834b320-e253-4095-8572-215c0305c332/8834b320-e253-4095-8572-215c0305c332.json
self
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-norwegian_institute_of_bioeconomy_research/collection.json
parent
application/json
modellbaserteVegprosjekter National public data catalog Landscape Nature Gjengroing Skog Jordbruksareal Hytte Næringsutvikling farming
Tjensten viser modellert utmarksareal som kan gro igjen med skog. Modellene viser at omkring 16 % av landarealet i hele Norge kan bli tresatt, og da kommer eventuell gjengroing av innmark i tillegg. Særlig utsatt for gjengroing er fjell-, seter- og kystregionene.
 
Det er spesielt stor usikkerhet knyttet til gjengroing av forblåste områder langs kysten og i fjellet, bratte fjellsider med ras, snøtrykk og jordsig, myrområder i Trøndelagsfylkene, områder i nord med mye reinbeiting og angrep av bjørkemåler, samt i regioner med mye snø eller der isbreer har trukket seg tilbake. Dette er temaer som mangler kart av god oppløsning for Norge. I tillegg varierer kvaliteten på kartlagene som brukes som grunnlag for modelleringen, bl.a. ajourhold og detaljeringsgrad. Derfor vil noen områder som kan gro igjen ikke være identifisert, mens andre områder som ikke kan gro igjen vil være identifisert som gjengroingsareal. I originalartikkelen om kartmodellen er feilkildene og usikkerhetene beskrevet og analysert i detalj.
Gjengroing