c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/catalog.json
root
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-havforskningsinstituttet/collection.json
collection
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-havforskningsinstituttet/6cc1889b-7777-4d38-a535-48665f58cdb4/6cc1889b-7777-4d38-a535-48665f58cdb4.json
self
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-havforskningsinstituttet/collection.json
parent
application/json
Sekundærproduksjon er estimert for hver stasjon ved å bruke den empiriske modellen utviklet av Brey (2001, 2012). Denne modellen bruker kunstige nevrale nettverk (ANN) for å estimere produktivitet (P/B y-1) fra følgende parametere: gjennomsnittlig kroppsmasse i energi (joule), gjennomsnittlig årlig bunnvannstemperatur (°C), dybde (m) og artsparametere (taksonomiske, funksjonelle og miljømessige parametere, samt en markør for kommersiell utnyttelse). Modellen er implementert i R pakken BenthicPro (version 1.0., Andresen & Brey 2018). Basis for produksjonsberegninger er bentisk biomasse fra prøver tatt med grabb og bomtrål (innsamlingsmetodikk). Gjennomsnittlig kroppsmasse for hver takson per stasjon ble kalkulert ved å dele biomasse på dens forekomst (tetthet) og ble konverterte til energi (kJ per gram våtvekt) ved hjelp av tilgjengelige konverteringsfaktorer fra Brey sin publisert database (Brey et al. 2010) og en nyere database kompilert av Gogina et al. (2022). Når ingen konverteringsfaktor var tilgjengelig på artsnivå, ble konverteringsfaktoren for den neste høyere taksonomiske rang brukt (mest på familie nivå). Informasjon om taksonomi og funksjonelle egenskaper brukt som inputparametere ble samlet fra litteraturen og online ressurser, blant annet «Arctic trait database» (Degen et al. 2019). For børstemark ble publikasjonene av Fauchald (1979) og den oppdaterte versjonen av Jumars et al. (2015) brukt til å samle informasjon om fôringsatferd. For marine isopoder ble i tillegg informasjon fra https://bmig.org.uk/species/ samlet inn. Se «lenker» for mer informasjon. Markøren for kommersiell utnyttelse ble alltid satt til null siden ingen arter har blitt kommersielt utnyttet. Dybde ble tatt fra stasjonsmålinger. Gjennomsnittlig årlig bunntemperatur fra 2006-2020 ble tatt fra SVIM modellen i Barentshavet (4 km opplysning), se Lien et al. (2014) for detaljer. Modellen dekker ikke alle kystnære stasjoner, så for disse stasjonene blir det tatt verdier fra nærmeste stasjon. 
Bentisk produksjon (P) ble så beregnet fra P = P/B (y-1) * B (kJ m-1 y-1) for hver taxon på hver stasjon. Totale produksjonsestimater per stasjon er da gitt som summen av produksjonen av alle taxa på hver stasjon. P/B-verdier per stasjon er beregnet fra summert produksjon over summert Biomasse (P/B).
Sea regions Mareano Natur Norske havområder Bentisk sekundærproduksjon kolonidannende dyr mareano havbunn marin areal- og miljøplanlegging energiflyt næringsnett økosystemmodeller Vurdering av effekter av aktiviteter på havbunnen sårbarhetsanalyser National oceans
Bentisk sekundærproduksjon uten kolonidannende dyr (Årlig produksjon i kJoule per kvadratmeter) for grabb i spesifikke norske havområder som er undersøkt av MAREANO. 

Datasettet er en del av den tematiske datasettserien «Produktivitet – Bentisk sekundærproduksjon» består av datasett med modellert sekundærproduksjon (årlig produksjon i kilojoule per kvadratmeter) fra innsamlingsredskapene grabb og bomtrål (som tematiske datasett) med og uten kolonidannende dyr i spesifikke områder som er undersøkt av MAREANO programmet.
Bentisk sekundærproduksjon (produksjonsdata) grabb uten kolonidannende arter