c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/catalog.json
root
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-institute_of_marine_research/collection.json
collection
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-institute_of_marine_research/ef936999-5df5-4a2d-9a94-439b720d7a92/ef936999-5df5-4a2d-9a94-439b720d7a92.json
self
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-institute_of_marine_research/collection.json
parent
application/json
Quality of map
Sprat spawning areas are defined as areas where sprat eggs have been found in significant amounts. Sprat are multiple batch spawners, with females spawning repeatedly throughout the spawning season (up to 10 times in some areas) (George 1987). Spawning occurs in both fjords, coastal and offshore waters. Eggs and larvae are pelagic (Russel 1976; Moksness & Torstensen 1985), and the spawning areas of sprat thus are more poorly defined than for bottom spawning species as herring.

NO: Kvalitetsvurdering av kart
Brislingens gyteområder er definert som områder der en har funnet en viss mengde egg. Brislingen er porsjonsgyter og hunnene kan gyte gjentatte ganger i løpet av en gytesesong (opptil 10 ganger i enkelte områder) (George 1987). Gyting finner sted både i fjorder, langs kysten og offshore i Nordsjøen. Egg og larver er pelagiske (Russel 1976; Moksness & Torstensen 1985), og brislingens gyteområder er derfor dårligere definert enn for bunngytende arter som for eksempel sild.

References:
Bakken E 1973. Sprat in Norwegian waters, a short review of biology, fishery and current research. ICES CM1973/H:22. 13 pp.
Dahl E, Torstensen E, Tveite S 1983. Fiskeribiologiske undersøkelser I Langesundområdet 1974-1978. Flødevigen rapportserie Nr. 1 – 1983. ISSN 0333-2594. 78 pp.
Ellingsen E 1979. The abundance of sprat eggs and larvae in the Langesund and the Oslofjord areas, south eastern Norway, 1974-1978. ICES CM1979/H:60. 17 pp.
George MR 1987. Ovarian maturation cycle of sprat, Sprattus sprattus. ICES CM1987/H:47.
ICES 1990. Report of the sprat biology workshop, Bergen, 4 - 7 November 1986. Cooperative research report No. 169.
Moksness E, Torstensen E 1985. The buoyancy of sprat (Sprattus sprattus) eggs and larvae in the Skagerrak area. ICES CM Documents;1985/L:6.
Morawa.FWF 1954. Leichen, Laichbedingungen und Laichplatze des Sprottes (Clupea sprattus L.), dargestellt auf Grund von Untersuchungen in der Kieler Bucht. Zeitschrift fur Fischerei.3:343-373.
Torstensen E 1984. Sprat spawning in two fjord areas of western Norway in 1982 and 1983. ICES CM1984/H:41. 16 pp.
Russell, FS 1976. The eggs and planktonic stages of British marine fishes. Academic Press. 524 pp.
Barentswatch Norway Digital Kyst og fiskeri Norskehavet Nordsjøen Skagerrak Økosystem Fisk Artsutbredelse Art Utbredelse Brisling Sprat Utbredelseskart infoMapAccessService Sprattus sprattus Sprat Regional
Kartlaget viser utbredelse av brisling. Latinsk navn: Sprattus sprattus. Andre navn: Sprat (engelsk og fransk), sprott (tysk), collace (sp), skarpsill (svensk). Familie: Clupeidae. Leveområde: Fra Svartehavet til Finnmark; i kyst- og fjordområdene langs kysten fra svenskegrensen og nordover, men sjelden nord for Helgelandskysten. De viktigste områdene er Østersjøen, Skagerrak–Kattegat og Nordsjøen. Hovedgyteområde: Er ikke kjent. I våre nærområder gyter brislingen pelagisk i Nordsjøen, Skagerrak–Kattegat og i fjordene
Gytetidspunkt: Lang gytesesong. Den viktigste perioden antas å være i mai–juni
Ernæring: Planktonspiser med små krepsdyr (hoppekreps) som viktigste føde. Den er selv en viktig matfisk for andre arter som sjøørret, hvitting, torsk og andre torskefisk
For mer informasjon se:
http://www.imr.no/temasider/fisk/brisling/nb-no
Brisling WMS