c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/catalog.json
root
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-norges_vassdrags-_og_energidirektorat/collection.json
collection
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-norges_vassdrags-_og_energidirektorat/30e1883e-70e9-4510-9e97-00edbdcddc02/30e1883e-70e9-4510-9e97-00edbdcddc02.json
self
application/json
c:/dev/skygeo/src/iso2stac/stac_output_dynamic/collection-norges_vassdrags-_og_energidirektorat/collection.json
parent
application/json
Metodene som er brukt i framstillingen av aktsomhetskartet er grundig beskrevet i to ulike NGU- rapporter (Rubensdotter et al. 2025 og Fischer et al., 2014). Kartene er laget ved hjelp av to ulike numerisk-topografisk modeller; en for kildeområder og en for skredutløp der inngangsparameterne er manuelt kalkulert og justert i forhold til terrengform, geologi og tidligere skredaktivitet i området. Både identifiseringen av kildeområder og utløpsmodelleringen er basert på Kartverkets digitale høydemodeller (DHM) med oppløsning på hhv. 1m (2023) som er justert til 5m for jordskred og 10 m (2012) for mellomstore flomskred.

For identifisering av kildeområder for jord- og flomskred brukes en empirisk tilnærming som analyserer tre topografiske egenskaper; helning, planarkurvatur og størrelse på det vanntilførende området for hver DHM-celle med GIS-basert verktøy (Rickenmann og Zimmermann, 1993). En celle er regnet som et kildeområde når den oppfyller terskelkriteriene for alle de tre egenskapene samtidig. Terskelverdiene for datasett jordskred er tilpasset 3 ulike aktivitetsnivåer av jordskred etter følgende prosedyre: Hele landet er delt in mer en 4000 områder ved bruk av NVEs datasett for nedslagsfelt (REGINE). Hvert område er kategorisert som en av tre klasser av tidligere jordskredaktivitet (lav/middels/høy). Kategoriseringen i skredaktivitet er basert på opptelling av spor etter tidligere jordskred i åpen skråning innenfor 1x1 km firkanter, ved bruk av skyggerelieffer fra den nye 1m DHM og flybilder (Kartverket, Norge i bilder).
For datasettet mellomstore flomskred er hele landets areal er kategorisert i 3 klasser etter hvor mye tidligere skredaktivitet man har observert fra flybilder (Kartverket, Norge i bilder); høy, middels eller lav skredaktivitet. Disse terskelverdiene er for dette datasettet tilpasset flomskred, og i tillegg brukes det en funksjon som beskriver forholdet mellom helningsvinkel og størrelse på det vanntilførende området. 

Skredutløpet blir beregnet fra hvert kildeområde ved hjelp av en ’multiple flow direction’ -modell (Flow-R og Flow-R, v2.1.0 by Terranum; Horton et al., 2008; 2013), som tar hensyn til topografien langs utløpet. Med en probabilistisk metode beregner modellen i hvilken retning skredet beveger seg. Helningsvinkelen nedover fra kildeområdet og en angitt energibegrensning i modellen bestemmer skredets utløpsrekkevidde. Modelleringen tar ikke hensyn til vegetasjon og bebyggelse. Andre terrenginngrep, som f.eks. skogsbilveger, vil bare påvirke modelleringen av skredutløpet i den grad inngrepet synes i de to ulike DHM. Feltarbeid ble gjort på utvalgte steder over hele landet for justeringen av både kildeområde- og utløpsmodellen og fastsetting av terskelverdier. For jordskreddatasettet ble det også brukt eksisterende farevurderinger for jord- og flomskred, detaljkart for kvartærgeologi og skredhendelsesdatabaser.


REFERANSER

Rubensdotter, L., Pullarello, J.S., Stalsberg, K. 2025. Nasjonalt Aktsomhetskart for jord- og flomskred, versjon 2025. NGU, Rapport 2025.023
Fischer, L., Rubensdotter, L., Sletten, K., Stalsberg, K., Melchiorre, C., Horton, P., Jaboyedoff, M. 2012. Debris flow modeling for susceptibility mapping at regional to national scale in Norway. In: eds.
Eberhardt, E., Froese, C., Turner, A.K., Leroueil, S., Landslide and engineered slopes: Protecting society through improved understanding, Taylor & Francis Group, London. pp. 723-729.

Fischer, L., Rubensdotter, L., Stalsberg, K., 2014.
Aktsomhetskart jord- og flomskred: Metodeutvikling og landsdekkende modellering. NGU rapport nr. 2014.019

Horton, P., Jaboyedoff, M., Bardou, E. 2008. Debris flow susceptibility mapping at a regional scale.
Proceedings of the 4th Canadian Conference on Geohazards, 20–24 mai 2008 Quebec.

Horton, P., Jaboyedoff,, M, Rudaz,B., Zimmermann, M. 2013. Flow-R, a model for susceptibility mapping of debris flows and other gravitational hazards at a regional scale. Nat. Hazards Earth Syst.
Sci., 13, 869-885,

Rickenmann, D., Zimmermann, M., 1993. The 1987 debris flows in Switzerland: Documentation and Analysis. Geomorphology 8:175-189
Natural risk zones Beredskapsbase Inspire NSDI data Norway Digital Geodata Act Modellbaserte vegprosjekter Felles datakatalog Samfunnssikkerhet Jordskred Flomskred Skred Aktsomhetsområde Aktsomhets område for jord- og flomskred skredtype National geoscientificInformation
Susceptibility areas for debris slides and debris flows reveal potential runout areas for all type of soil landslides, with the exception of quick clay slides and large debris flows in river channels.
The entire runout area should be assessed when using the dataset for analysis purposes.  The runout area includes all the area where the landslide still contains material that can be deposited. If the water content of the landslide is very high, the water can continue to travel farther than the solid material.
The susceptibility map may be useful in connection with monitoring and contingency planning, particularly in vulnerable areas where more detailed maps are unavailable.
Debris slide and debris flow - rough susceptibility zones